Kontakt
– Det var slående at en organisasjon som påberoper seg forskning og kunnskap som grunnlag for sitt livssyn på denne måten forsøkte å framstå «balansert» ved ikke å mene noe, skriver Finn Bjørnar Lund, som var tilstede på gårsdagens debattmøte.
Finn Bjørnar Lund
Publisert: 18.06.2013 kl 11:40
Sist oppdatert: 18.06.2013 kl 15:51
Det måtte vel gå som det gjerne gjør når en debatt starter med anklager om hvem som er parasitt.
Religionsprofessor Torkel Brekke hadde vekket til live nye defensive reflekser hos human-etikere ved å påstå at de var parasitter. Dette var utgangspunkt for debatten på Litteraturhuset 17. juni. Så ble debatten med få unntak preget av snakk om historien, om ritualer, om forskning kontra tru, og om urimelig behandling av ikke-religiøse i forhold de som trur på en gud, særlig Gud i statskirken.
Ingen reiste spørsmål om hva som er den (eller de) største utfordringen(e) for menneskelig liv og moral, nå og framover, ingen reflekterte over særtrekk ved tida vi lever i bortsett fra noen flyktige klisjeer om postmodernisme o.l.
Bente Sandvig fra Human-etisk forbund nevnte noe om at human-etikere fokuserte på det som var her og nå. I en bisetning besøkte hun Kirken som etter hennes mening var havnet i indre strid i sin tilslutning til klimakampen (en sannhet med modifikasjoner). Underforstått var Human-etisk forbund klokere ved å stå utenfor den saka.
Det var slående at en organisasjon som påberoper seg forskning og kunnskap som grunnlag for sitt livssyn på denne måten forsøkte å framstå «balansert» ved ikke å mene noe. En mer klar og omfattende forskningsbasert dokumentasjon av hva som truer menneskelig liv i dag og i de neste generasjonene, en større trussel mot biologisk mangfold, en klarere utfordring for menneskelig moral, og en større utfordring for solidaritet med den fattige del av verden og med våre etterkommere, er neppe mulig å peke på enn denne trusselen som klimaendringene representerer.
Her tar Human-etisk forbund i stedet betrakterrollen. Det er viktigere for forbundet å kjempe på gamle fronter mot andre trosretninger og samfunnskrefter.
Det atskillig mindre og yngre Humanistforbundet har valgt en mer aktiv rolle som passer mitt livssyn bedre.
Kommentarfeltet er stengt mellom kl 23:00 og kl 06:00 norsk tid.
– Forsvarer jeg en bredere livssynsdefinisjon enn Gran? På en måte, ja, på andre måter, ikke nødvendigvis, skriver Arild Tornes.
Religionsprofessor Torkel Brekke, biskop Atle Sommerfeldt og Vårt Lands kulturredaktør Olav Egil Aune har kommet med harde skyts mot HEF. Har de noen poeng? (30.5.2013)
– Verden trenger flere humanister, ikke krangel mellom oss som setter mennesket i sentrum, skriver fagsjef Bente Sandvig i HEF i dette svaret til Humanistforbundet. (7.6.2013)
– At opplysningene om Trossamfunnet Selv «kommer ut» oppfatter vi hverken som slemt, eller som en pinlig avsløring, da det aldri har vært en hemmelighet, skriver representanter for Humanistforbundet i dette innlegget, hvor de også utdyper sin kritikk av HEF. (6.6.2013)
Klimaendringane vil råka verdas fattige mest. Du er ikkje blant dei. Men dei har konsekvensar for deg, likevel, skriv Øyvind Strømmen i si spalte.
Grønne refleksjoner: Me kan halda fram som før. Me bør halda fram som før. Me må halda fram som før. Det er livsløgna i norsk politikk.