Kontakt
Formannskapet i Stange kommune gikk ikke inn for å gi tilskudd til diakon. Foto: Wikimedia Commons
Formannskapet i kommunen vil heller bruke midler på en mulig omsorgstilling for alle i kommunen.
Aslaug Olette Klausen
Publisert: 28.03.2019 kl 07:30
Sist uke behandlet formannskapet i Stange kommune i Hedmark et forslag fra Stange kirkelige fellesråd om å gi tilskudd til en diakon-stilling i kommunen. Stillingen var innenfor samme delfinansieringsordning som den som tidligere i mars ble behandlet i Kongsberg kommune.
Der gikk stillingen gjennom i formannskapet, etter innstilling fra rådmann, men ble sendt tilbake etter at kommunestyret mente saken ikke var godt nok utredet.
Rådmann Frode Haugan i Stange kommune forteller til Fri tanke at han la frem forslaget for formannskapet uten innstilling.
– Kommunen er forpliktet etter kirkeloven til å finansiere nødvendig aktivitet for Kirkelig fellesråd i kommunen. I lovteksten står det at diakon kan vurderes, men man er ikke forpliktet til å ansette diakon.
– Jeg la frem søknaden uten innstilling fordi jeg mener det er riktig med en politisk vurdering, blant annet fordi det er snakk om en alternativ kostnad. Det betyr at bruker du penger på en slik omsorgsarbeider, blir det mindre penger til en eventuelt kommunalt ansatt omsorgsarbeider. Derfor mener jeg dette er en skjønnssak.
– Hvor ofte legger du frem skjønnssaker? – Politisk behandling betyr jo at politikerne bruker skjønn. Alle saker har en faglighet ved seg, som jeg vurderer ved innstilling, men i denne saken fant jeg det vanskelig å innstille på et valg som skulle legge føringer for utfallet.
– Er det sammenblandingen av stat og kirke som gjør det vanskelig? – Nei, ikke for min del. Det handler om alternativkostnadene. Noen av vurderingene som ble nevnt under behandlingen var imidlertid prinsipielle på at en omsorgsarbeider må kunne gi omsorg til alle. Det kan nok en diakon, men det er jo ikke sikkert alle ønsker omsorg fra en kirkelig ansatt.
Haugan mener at saken ikke nødvendigvis vil sette presedens for kommunen, men henviser til politikerne som uttalte seg under møtet der det var flere klare meninger.
Kirsti Berge i Stange Høyre var en av dem som uttalte seg prinsipielt mot diakonstillingen.
– Min argumentasjon gikk på at vi har rundt 100 ulike trossamfunn, selv om vi er en kommune på bare drøye 20 000 innbyggere. Det medfører at en slik diakonstilling mest ville bli et tilbud til kirkens medlemmer.
– Det er riktignok stor mangel på omsorg i vårt samfunn i dag, og mange kunne trengt en god samtale, noe hjemmetjenesten ofte ikke har tid til. Så det er i seg selv positivt at det kommer et slikt forslag, men det ville jo ikke være for alle. Etter min mening burde Stange snarere satse generelt på omsorg for alle innbyggere i kommunen.
– Er det en prinsipiell endring fra tidligere? – Jeg tror ikke det. Men det ble jo nevnt i diskusjonen at stat og kirke har skilt lag, og vi må ta inn over oss det. Samtidig er det jo sånn at hadde vi gått inn for å spleise på en slik stilling, ville vi vært bundet opp sammen med kirkelig fellesråd, selv om det hadde blitt dårligere tider.
– Jeg mener heller at vi ved neste budsjettbehandling bør legge inn en ny stilling som omsorgsarbeider i kommunen.
Etter det Fri tanke erfarer var det kun representantene fra KrF som ikke støttet flertallets innstilling.
Magne Kvalbein i Human-Etisk forbunds fylkeslag i Hedmark kjente ikke til saken før en prest skrev et kritisk innlegg i Hamar Arbeiderblad. Han kjenner heller ikke til andre tilfeller der delfinansiering av diakonstillinger har vært opp til behandling i kommuner i fylket.
– Dette er en interessant sak, særlig med tanke på hvordan behandlingen var i Kongsberg. Men så langt er jeg veldig fornøyd med utfallet av behandlingen i Stange. Hadde det fått et annet utfall ville vi nok engasjert oss.
Kvalbein er imidlertid usikker på om avgjørelsen er resultat av noen generell holdningsendring, og vil derfor be Human-Etisk Forbunds lokallag være oppmerksomme fremover, dersom det skulle komme opp liknende saker i regionen.
Fritanke.no - dette nyhetsnettstedet - fungerer i dag som et arkiv for over 4500 nyhetssaker, reportasjer, kommentarer og bakgrunnsartikler mm. produsert i perioden august 2006 - januar 2022.