Kontakt
Human-Etisk Forbund mener det er feil å merke nyfødte barn med en religion fra fødselen av.
«Et tydelig skille» valgte regjeringen å kalle sitt forslag til endringer i statskirkeordningen i september. Men fortsatt skal nyfødte barn automatisk meldes inn uten at foreldre informeres.
Even Gran
Publisert: 24.11.2014 kl 08:58
Sist oppdatert: 03.12.2014 kl 13:01
«Barn anses å høre inn under Den norske kirke fra fødselen såfremt en av foreldrene er medlem» heter det i Kirkelovens §3.2. Det betyr at alle nyfødte barn automatisk skrives inn i kirkeregisteret hvis bare én av foreldrene er medlem.
Barnet regnes da som «tilhørig» til kirken. Blir barnet døpt, blir det fullverdig medlem. Døpes det ikke, forblir barnet «tilhørig» fram til det er 18 år. Les hvordan det fungerer i selve loven.
Tilhørigstatus er ikke fullt medlemsskap teologisk sett, men alle de tilhørige regnes som fullverdige kirkemedlemmer i all statistikk, og når tilskuddet til tros- og livssynssamfunn utenfor statskirken skal regnes ut.
Det er ca. 140.000 udøpte tilhørige barn under 18 år i kirken.
I det siste har det kommet fram at det ikke bare er Den norske kirke ved staten som registrerer nye medlemmer uten å informere den eller de det gjelder. Også Den katolske kirke gjør det.
I helga var det landsstyremøte i Human-Etisk Forbud – et møte der hovedstyret samt alle fylkeslederne deltar. Møtet vedtok en uttalelse om saken.
Landsstyret fokuserer på at livssynsvalg er en menneskerett. De mener at ingen tros- eller livssynssamfunn bør registrere nye medlemmer uten å si fra til den det gjelder. Medlemskap i tros- og livssynssamfunn bør være et aktivt, bevisst valg for den enkelte, mener Human-Etisk Forbund.
– Tilhørighetsordningen må fjernes. Mange barn og unge er i dag tilknyttet et tros- og livssynssamfunn uten at de selv eller deres foreldre har foretatt et aktivt valg. Bare i Den norske kirke er over 140 000 barn og unge registrert som tilhørige uten at de er døpt. Ordningen fører til at mange er tilknyttet et livssynssamfunn uten å vite om det selv, heter det i uttalelsen.
Landsstyremøtet understreker at det er flere eksempler på at det aktive valget er utmelding – og ikke innmelding slik det bør være.
– Hverken medlemskap eller tilhørighet skal være noe man tildeles automatisk, og kan ikke skje uten at man selv er informert. Regelverket må derfor endres med skjerpede krav til den enkeltes samtykke til medlemskap, heter det i teksten landsstyret vedtok.
Uten å nevne Den katolske kirke spesielt, viser Landsstyret til «medieoppslag den siste tiden» som har vist at det er store utfordringer med at føring av medlemmer i tros- og livssynssamfunn ikke samsvarer med norsk lov.
– Det er grunn til å frykte at omfanget av dette problemet er større enn vi har sett til nå, understreker forbundet.
Human-Etisk Forbund krever i uttalelsen at tilhørigordningen til Den norske kirke avskaffes, at det blir enklere å melde seg ut av livssynssamfunn, at feilregistrert medlemskap effektivt og problemfritt blir slettet og at alle 15-åringer må informeres om sin rett til livssynsvalg.
Se ordrett høringsuttalelse nederst i artikkelen.
Lansstyret vedtok også en uttalelse om det planlagte nye KRLE-faget. Human-Etisk Forbund mener regjeringens forslag er uakseptabelt, selv om det absolutte kravet om «minst 55 prosent kristendom» er endret til «om lag halvparten».
– Verken lærer- eller elevorganisasjoner, foreldre, fagmiljøer, Den norske kirke eller livssynsminoritetene har ønsket disse endringene, understreker Human-Etisk Forbund.
Forbundet mener endringene innebærer at kristendomsfaget i praksis gjeninnføres. Det betyr at undervisning i de andre verdensreligionene, etikk og filosofi blir rammet.
– Norge tar med dette flere skritt tilbake i arbeidet for et mangfoldig og inkluderende samfunn, heter det i uttalelsen.
Forbundet mener KRLE-faget er ekskluderende, kan føre til økt religionsfrykt og ekstremisme. De viser også til dommen mot det gamle KRL-faget i 2007. I dommen ble det understreket at religioner og livssyn skal behandles på en likeverdig måte.
Se hele uttalelsen under.
===
Oslo, 23. november 2014
Uttalelse fra landsstyret i Human-Etisk Forbund
LIVSSYNSVALG – EN MENNESKERETT
I et fritt og demokratisk samfunn må livssynstilhørighet være et aktivt og selvstendig valg. Samfunnet må sikre at alle har rett til å velge hvor de skal høre til.
Tilhørighetsordningen må fjernes. Mange barn og unge er i dag tilknyttet et tros- og livssynssamfunn uten at de selv eller deres foreldre har foretatt et aktivt valg. Bare i Den norske kirke er over 140 000 barn og unge registrert som tilhørige uten at de er døpt. Ordningen fører til at mange er tilknyttet et livssynssamfunn uten å vite om det selv.
Det er flere eksempler på at det aktive valget er utmelding – og ikke innmelding. Hverken medlemskap eller tilhørighet skal være noe man tildeles automatisk, og kan ikke skje uten at man selv er informert om det. Regelverket må derfor endres med skjerpede krav til den enkeltes samtykke til medlemskap.
Medieoppslag den siste tiden har vist at det er store utfordringer med at føring av medlemmer i tros- og livssynssamfunn ikke samsvarer med norsk lov. Det er grunn til å frykte at omfanget av dette problemet er større enn vi har sett til nå.
Human-Etisk Forbund krever at
KRLE ER STATLIG DISKRIMINERING
Regjeringen foreslår å gjeninnføre K’en for kristendom i RLE og endre fagets innhold. Halvparten av undervisningen i faget skal dreie seg om kristendom. Verken lærer- eller elevorganisasjoner, foreldre, fagmiljøer, Den norske kirke eller livssynsminoritetene har ønsket disse endringene. Human-Etisk Forbund mener regjeringens forslag er uakseptabelt.
Endringene vil gi en gjeninnføring av et kristendomsfag. Forslaget vil føre til svekket undervisning i de andre verdensreligionene, og gi mindre tid til etikk og filosofi. Norge tar med dette flere skritt tilbake i arbeidet for et mangfoldig og inkluderende samfunn. Når et felles skolefag nedprioriterer undervisning i andre livssyn for å prioritere kristendom, er dette ekskluderende for enkeltelever. Dette kan føre til økt religionsfrykt og ekstremisme. For å møte disse utfordringene trenger vi mer kunnskap om de andre religionene, ikke enda mer om kristendommen.
Da kunnskapsdepartementet etter dommen i Den europeiske menneskerettighetsdomstolen i 2007 fjernet uthevelsen av kristendommen i KRL-fagets navn, ble det begrunnet slik: «Navneendringen skal tydeliggjøre at religioner og livssyn skal behandles på en likeverdig måte. Det vil også være et viktig signal til skolen, elevene og hjemmet om at faget er i samsvar med menneskerettighetene». Forslaget til endringer av RLE-faget tydeliggjør at undervisningen av andre religioner og livssyn ikke skal tillegges samme betydning som kristendomskunnskapen i religionsfaget.
Regjeringen må lytte til alle relevante instanser, og stoppe disse endringene.
Kommentarfeltet er stengt mellom kl 23:00 og kl 06:00 norsk tid.
Fritanke.no - dette nyhetsnettstedet - fungerer i dag som et arkiv for over 4500 nyhetssaker, reportasjer, kommentarer og bakgrunnsartikler mm. produsert i perioden august 2006 - januar 2022.