Kontakt
10 369 ungdommer deltar denne våren på humanistiske konfirmasjonskurs, der de blant annet får reflektere, diskutere og utfordre egne og andres tanker om etikk, livssyn og menneskerettigheter. Foto: Bjørn Molstad/Human-Etisk Forbund
10369 ungdommer er humanistiske konfirmanter denne våren. Det er nesten 500 flere enn i fjor.
Kirsti Bergh
Publisert: 15.04.2015 kl 17:00
Sist oppdatert: 15.04.2015 kl 21:23
Årets konfirmasjonstall fra Human-Etisk Forbund er klare og viser at 16,4 prosent av ungdomskullet deltar på forbundets konfirmasjonskurs og -seremonier i år. Det er en økning på 0,72 prosentpoeng fra i fjor, og stadfester at prosentandelen som velger Humanistisk konfirmasjon holder seg stabil og litt økende.
Konfirmasjonsrådgiver Inger-Johanne Slaatta i Human-Etisk Forbund er glad for tallene.
– Vi ser en liten økning. En større andel av 14-åringkullet har valgt Humanistisk konfirmasjon. Det er hyggelig. Jeg velger å tro at for det store flertallet er det fordi denne ordningen passer disse ungdommene. Når vi vet at stadig færre har en gudstro, så rimer det med en økning for Humanistisk konfirmasjon, sier Inger-Johanne Slaatta, seremonirådgiver i Human-Etisk Forbund.
Hun påpeker at tradisjonen med konfirmasjon fortsatt står sterkt i det norske samfunnet. Den totale prosentandelen 15-åringer som konfirmerer seg er ca. 80 prosent og har vært stabilt over tiår.
– Det er ikke så rart at vi får mange konfirmanter. Det er faktisk sånn at 80 prosent av våre konfirmanter er døpt eller har foreldre som er statskirkemedlemmer. Men de har valgt ikke å delta på et konfirmasjonsopplegg som ikke rimer for dem.
Vestfold er fylket som har den høyeste oppslutningen om Humanistisk konfirmasjon. Der har hele 26,9 prosent av ungdomskullet valgt Human-Etisk Forbunds variant. Også Akershus, Sør-Trøndelag og Oslo ligger over 20 prosent – med henholdsvis 23.6, 21.4 og 20.1 prosent.
Mens Vest-Agder, Finnmark og Sogn og Fjordane har lavest oppslutning, med henholdsvis 9.1, 7.9 og 7 prosent.
– Akkurat som for kirken er det store geografiske variasjoner angående konfirmasjon og valg, men kanskje er det hos oss speilvendt? I Oslo har vi en relativt høy humanistisk konfirmasjonsprosent, mens den er svært lav i kirken, sier Slaata.
Ifølge NRK Telemark er andelen kirkelige konfirmanter i Oslo bare 32 prosent, mens andelen humanistiske konfirmanter er drøyt 20 prosent. Akkurat hvorfor tallene er slik, har Slaatta ikke noen fasit på.
– Oslo er landets mest flerkulturelle by. En stor del av ungdomskullet kommer med tradisjoner som ikke markerer konfirmasjon som vi gjør her. Selvfølgelig vil også etnisk-norske ungdommer bli preget av at dette. Er Oslo i forkant av en utvikling vi vil se i resten av landet også, eller er denne storbyen bare annerledes, ikke minst med tanke på innvandring og livssynstilhørighet? Dette er spørsmål vi ønsker oss svar på, sier Slaatta.
(artikkelen fortsetter under bildet)
Slik har utviklingen vært for Humanistisk konfirmasjon i perioden 1992 - 2015
Det arrangeres i år 735 konfirmantkurs over nesten hele landet, der omkring halvparten av konfirmantene har deltatt i rollespill, de fleste med flyktningers situasjon som tema. I løpet av denne våren og sommeren vil det bli arrangert ca. 350 høytidelige seremonier.
Målsettingen for Human-Etisk Forbunds konfirmasjonskurs «er å styrke de unges evne til selvstendig tenkning og etisk handling, gjennom å fremme innsikt i egne opplevelser, holdninger og atferd; evne til refleksjon og til å stille kritiske spørsmål; kunnskap og bevissthet om livssyn; evne til omtanke, respekt, toleranse og til å ta ansvar».
De fleste konfirmantene avslutter kursene i april, og mai er den store seremonimåneden. Men årets første humanistiske konfirmasjonsseremoni er allerede holdt – og er også årets nordligste.
Den gikk av stabelen på Svalbard første helga i april, der Inga Marthe Thorkildsen reiste oppover for å holde hovedtalen til de to konfirmantene.
Kommentarfeltet er stengt mellom kl 23:00 og kl 06:00 norsk tid.
Fritanke.no - dette nyhetsnettstedet - fungerer i dag som et arkiv for over 4500 nyhetssaker, reportasjer, kommentarer og bakgrunnsartikler mm. produsert i perioden august 2006 - januar 2022.