Kontakt
Så lenge norsk lov ikke brytes og det ikke skapes tvil om at det bare er norsk lov som gjelder, mener Kristin Mile det må tolereres at enkeltgrupper har sine egne regler i tillegg. Det er vanlig på mange områder. Foto: HEF, Christian Johander
Kristin Mile stusser over oppslag om sharia.
Even Gran
Publisert: 29.01.2016 kl 13:42
Sist oppdatert: 29.01.2016 kl 14:50
Imam Ali Senter, en shiamuslimsk moske i Oslo, skal ha foretatt vigsler og skilsmisser etter Sharia-loven og utstedt dokumenter på det, ifølge Fylkesmannen i Oslo og Akershus.
Det er Vårt Land som meldte om dette på onsdag.
Dette har den statlige tilsynsmyndigheten, Fylkesmannen i Oslo og Akershus, reagert meget sterkt på. Fylkesmannen skriver følgende i et brev til moskeen:
«Norske lover vedtas av Stortinget, og gjelder for alle borgere som oppholder seg innenfor Norges landegrenser. Sharia lover er ikke vedtatt av Stortinget, og gjelder ikke her i landet. Det Norske Imam Ali Senter er underlagt norsk lovgivning, og har derfor ingen lovlig myndighet til å foreta vigsler eller skilsmisser i henhold til Sharia».
Imam Ali Senter forsikrer om at islamsk vigsel og skilsmisse kun er et tillegg til, og ikke en erstatning for, norsk vigsel eller skilsmisse.
– Vi mener det bør være mulig å gjøre begge deler, bruke både islamsk og norsk lov når det kommer til vigsler og skilsmisser. Men vi respekterer avgjørelsen og retter oss etter den, sier styreleder i Imam Ali Senter, Mehdi Tadayoun til Vårt Land.
Generalsekretær i Human-Etisk Forbund, Kristin Mile, synes hele saken er merkelig.
– Selvsagt er det norsk lov som gjelder i Norge. Hvis du ikke vies i tråd med norsk lov, men i tråd med sharialov eller annen religiøs tradisjon, så er du ikke gift i Norge. Man må jo gjerne gjøre det, men det etablerer ikke et gyldig ekteskap i Norge. Det må selvsagt alle trossamfunn innrette seg etter, og de må informere om det, sier hun.
Men samtidig er det jo ikke noe forbud mot å forplikte seg gjennom en religiøs eller tradisjonell handling som er spesifikt tilknyttet det livssynet man har eller den tradisjonen man er tilknyttet, sier hun.
– Hvis muslimer mener det er viktig at et ekteskap også skal inngås etter islamsk lov, og frivillig retter seg etter disse reglene, så synes jeg det blir merkelig hvis det skal legges ned noe generelt forbud mot dette. Det blir problematisk med hensyn til religionsfriheten. Vi kan selvsagt ikke akseptere at religionsspesifikke lovregler, som Sharia, kommer i motstrid med norsk lov. Men så lenge norsk lov legges til grunn, og de islamske reglene ikke bryter med disse, blir det problematisk ikke å tolerere det, sier hun.
Mile trekker paralleller til andre organisasjoner og tros- og livssynssamfunn som også har sine regler eller tradisjoner som kommer i tillegg til det norsk lov krever.
– Dette er jo også helt vanlig at organisasjoner, trossamfunn og så videre har sine egne vedtekter og lover. Det er ikke noe problem, så lenge det ikke er i motstrid til norsk lov, sier hun.
Hun legger til at den beste løsningen på dette er en felles borgerlig vigsel for alle der alt det juridiske med giftemålet blir ordnet, og så kan man eventuelt ha en religiøs eller humanistisk seremoni etterpå hvis man ønsker det, men da uten at dette har noen juridisk status. Flere partier, inkludert Høyre, er enig i en slik løsning.
Ifølge en annen artikkel i Vårt Land, handler dette om at Iran ikke anerkjenner vigsels- og skilsmissepapirer fra Norge.
Dette må være inngått etter islamsk sharia-lov for at Iran skal godkjenne det. Det skal være derfor Imam Ali Senter, som stort sett består av eksil-iranere, har ønsket å utstede papirer på at en vigsel eller en skilsmisse er utført etter islamsk lov.
– Flere kvinner forteller at de har kommet i en håpløs situasjon etter fylkesmannens avgjørelse. Det gjelder særlig de som er blitt skilt her i Norge. I deres iranske ID-kort står eks-mannen fremdeles oppført ettersom kvinnen ikke får en moské til bekrefte at skilsmissen er gjort i samsvar med Sharia, forklarer styreleder Mehdi Tadayoun i Imam Ali Senter til Vårt Land.
Kristin Mile forstår problemet.
– Hvis dette kan avhjelpe iranske kvinner som er skilt, så er det ikke urimelig at en moske kan hjelpe til slik at man får aksept i Iran, så lenge det aldri er noen tvil om at det er norsk lov som gjelder i Norge, sier Mile.
Også Merethe Helstad hos Fylkesmannen ser problemet.
– Vi ser at mangelen på dokumenter som sier at man er viet eller skilt i samsvar med islamsk lov, sharia, skaper problemer for noen. Derfor søker vi en avklaring på hva som kan gjøres for å hjelpe disse, sier Merete Helstad, leder for juridisk avdeling hos Fylkesmannen i Oslo og Akershus til Vårt Land.
Til Fritanke.no forklarer Merethe Helstad at alle tros- eller livssynssamfunn som har vigselsrett i Norge, må forholde seg til norsk lov.
– Alle har et vigselsformular de har fått godkjent. Da forventer vi at de forholder seg til det. Trossamfunn har ingenting med skilsmisser å gjøre. Det er det bare fylkesmannen og domstolen som kan gjøre, sier Helstad.
Hun understreker at hvis moskeen ønsker å legge inn elementer fra islamsk lov i sitt vigselsformular, så får de eventuelt søke om det. Men det kan by på problemer, tror hun.
– Deler av islamsk lov kolliderer jo blant annet med det norske likestillingsprinsippet. Og det er ikke lov til å inngå avtaler som er i strid med norsk lov, sier Helstad.
– Men de sier jo selv at de vier etter norsk lov, og så kommer det islamske i tillegg? Er dette et problem så lenge alle er enige om at islamsk lov ikke gjelder i Norge, og ingen lures til å tro det?
– Det er problematisk hvis en forstander som har vigselsmyndighet også vier folk i tråd med regler som ikke gjelder i Norge. Det må norske myndigheter kjenne til. Det må også søkes om. Og hvis reglene er i strid med norsk lov vil det selvsagt ikke bli akseptert, sier Helstad.
Hun legger til at Fylkesmannen nå har tatt kontakt med Utenriksdepartementet for å finne ut i hvilken grad trossamfunn bidrar til vigsler etter iransk lov på den iranske ambassaden, slik ambassaden har anledning til etter Lov om brudvigjing i utlandet §5.
Kommentarfeltet er stengt mellom kl 23:00 og kl 06:00 norsk tid.
Fritanke.no - dette nyhetsnettstedet - fungerer i dag som et arkiv for over 4500 nyhetssaker, reportasjer, kommentarer og bakgrunnsartikler mm. produsert i perioden august 2006 - januar 2022.